Dvě desetiletí česko-slovenských diskusí a setkávání v Liberci
Miloslava Melanová

Ve dnech 22. a 23. srpna 2011 se v Liberci uskutečnilo 21. setkání českých a slovenských historiků a učitelů dějepisu, věnované česko-slovenským vztahům v minulosti.  Diskuse, dnes známé jako liberecké semináře, byly v  devadesátých letech 20. století, na jejichž počátku se cesty Slováků a Čechů rozešly do samostatných států, ojedinělým pravidelným česko-slovenským odborným fórem. 
První společné setkání historiků a učitelů z obou zemí vzniklo v Liberci v roce 1991 v atmosféře obav o společný československý stát. Hlavní podíl na pořádání prvního semináře mělo Hnutí česko-slovenského porozumění, jehož předseda Vlado Čech měl na jaře roku 1991 v Liberci přednášku. Během ní se zrodil návrh pořádat odborné diskuse o vzájemných vztazích, které by byly určeny především učitelům dějepisu a občanské výchovy. Realizace se ujala skupina libereckých členů „Hnutí,“ a vyučující z  nové liberecké pedagogické fakulty, pracovnice Severočeského muzea a Ústavu soudobých dějin v Praze. Dne 26. srpna 1991 se do posluchárny E 9 na tehdejší Vysoké škole strojní a textilní v Liberci poprvé sjeli na třídenní zasedání historici, učitelé a zájemci z celé tehdejší České a Slovenské federativní republiky. Diskuse o česko-slovenských vztazích, které otevíraly referáty patnácti slovenských a českých historiků, směřovaly k tématům minulosti i současnost. První setkání bylo provázeno přehlídkou slovenských filmů v tehdejším kině Máj. Podobný charakter z hlediska tematické skladby semináře, kdy se debatovalo o otázkách slovenských a českých dějin od raného novověku až po současnost, mělo zasedání v srpnu roku následujícího. Tehdy už bylo po rozhodujících volbách v červnu 1992 a důvody obav o existenci česko-slovenského státu měly reálnou podobu. Úlohy hlavního organizátora u druhého ročníku semináře se ujala Masarykova akademie Liberec, která také vydala sborník textů z prvních dvou zasedání. Spolu s tehdejší katedrou dějepisu se akademie podílela do roku 1996 na organizaci akce. Od roku 1994 se semináře, probíhající už stabilně v posluchárně H 31 ve Voroněžské ulici, staly obsahově sevřenější a profilované vždy k určitému tématu. Autorem návrhu postavit vedle sebe významné slovenské a české osobnosti 19. a 20. století byl Robert Kvaček z Filozofické fakulty Univerzity Karlovy, který se stal trvalým odborným garantem seminářů. Toto angažmá předznamenalo stálé pedagogické působení Roberta Kvačka na dnešní katedře historie v Liberci. Všechna další srpnová česko-slovenská zasedání zahajovalo jeho úvodní slovo, v němž vždy načrtl širší souvislosti diskutovaného tématu, ale také otázky, problémy a podněty pro historiografii.  Semináře se jako místo pravidelných odborných diskusí konaly i po rozpadu Československa. Historici tak dokazovali, že nadstandardní vztahy obou národů existují navzdory státoprávním změnám, politickým turbulencím a postojům politiků. V Liberci stále přednášeli odborníci z obou zemí, v diskusích však chyběli učitelé ze Slovenska, pro něž se účast na konferenci v sousedním státě stala z finančního důvodu neschůdná. V roce 1997 se však podařilo získat grant Open Society Fund. Nadace podporující pěstování kontaktů mezi evropskými státy a národy poskytla semináři finanční podporu i ve dvou následujících letech. Její zásluhou se na semináři opět objevili slovenští učitelé, kteří přinášeli do společných diskusí vlastní rozměr a také informace a pohledy na stav dějepisu na tamních školách. Významnou odbornou podporou semináře se stala Česko-slovenská komise historiků, ustavená roku 1993. V roce 1995 převzala poprvé nad seminářem záštitu. Jako odborní referenti se pak v Liberci mnohokrát objevili předsedové komise Vilém Prečan a Ivan Kamenec, ale i další členové. Na žádném ročníku nechyběl přední znalec česko-slovenských vztahů Jan Rychlík. Hlavní organizátorka seminářů Miloslava Melanová se v roce 1999 stala členkou komise. Prostřednictvím tohoto sboru byli oslovováni a získáváni referenti z obou zemí a v koordinaci s ním také volena témata a podoba každoročních seminářů.  
Velký podíl na úspěšných společných diskusích měl po celá léta také Ústav politických vied SAV (původně Politologický kabinet SAV). Pravidelným účastníkem a diskutérem byl první ředitel tohoto bratislavského pracoviště Jozef Jablonický. Jeho nástupce ve vedení ústavu Miroslav Pekník, znalec vzájemných vztahů v 19. a 20. století, také v několika ročnících vystoupil.  V roce 1994 poprvé přednesl politologickou analýzu aktuálního slovenského vývoje a posléze se ujal této role  každoročně. Čeští účastníci tak získávali kvalifikovaný přehled o vývoji slovenské politické scény. Ústav se podílel na programovém naplňování také opakovaným vystoupením Juraje Marušiaka, Norberta Kmeťa, Josefa Kisse a dalších. Po skončení podpory Open Society Fund vedení tohoto akademického pracoviště úspěšně oslovilo slovenské ministerstvo školství, které poskytlo prostředky na účast slovenských učitelů. Z české strany pořádání semináře několikrát zaštítil grant Fondu rozvoje vysokých škol. Když podmínky fondu přestaly tuto podporu umožňovat, získala organizátorka podporu od vedení pedagogické fakulty, jež vstřícně sledovalo česko-slovenské setkávání. Pro dva ročníky udělila fakulta seminářům interní granty. V roce 2010, kdy nynější přírodovědně-humanitní a pedagogická fakulta TU slavila dvacáté výročí svého založení, patřilo setkání historiků a učitelů dějepisu k akcím, jež obdržely grantovou podporu fakulty. 
Ke stabilitě seminářů přispěla spolupráce se Vzdělávací nadací Jana Husa, díky které může každoročně na srpnová zasedání do Liberce dorazit deset slovenských učitelů. Od roku 2005 poskytovala nadace pravidelné příspěvky také na organizaci semináře a od roku 2008 se stala vedle katedry historie spolupořadatelkou celé akce. Průměrný počet 60 účastníků, mezi nimiž se kromě učitelů objevovali studenti, doktorandi, historici z jiných vysokých škol a regionálních odborných pracovišť, svědčí o tom, že zájem o česko-slovenské téma trvá. Mimořádnou podporu získalo rokování historiků a učitelů v roce 2011. Seminář se stal dílčí částí projektu Podoby nacionalismu ve střední Evropě ve 20. století, vedeného členem Česko-slovenské komise historiků Romanem Holcem, který získal grant Visegrádského fondu. To také umožnilo rozšíření diskusí o česko-slovenských vztazích do středoevropského prostoru a účast znalců maďarských a polských dějin i učitelů z maďarských oblastí Slovenska. 
Tematicky směřovaly liberecké konference od roku 1994 vždy ke konkrétnímu období, problému či otázce. V souhrnu se věnovaly různým stránkám dějinného vývoje Čechů a Slováků v 19. a 20. století a české a slovenské interpretaci vzájemných vztahů. Semináře vždy soustavně usilovaly o naplnění základního kréda historického řemesla, a sice odkrývat dějinný vývoj v celistvosti,  se všemi zákruty, příčinami a následky. Cílem setkávání českých a slovenských historiků a učitelů není pouze hledání příbuzného a pozitivního ve vzájemných vztazích, ale také zkoumání konfliktů, rozporů a odlišných pohledů. V tomto smyslu přispívají liberecké semináře k tomu, aby hlubší poznávání dějin pomáhalo zbavit Čechy a Slováky traumat z minulosti. Dvoustranné diskuse nesměřují k nostalgickému hledání ztracené společné minulosti. Prostřednictvím komparací dějin obou národů nabízejí historikům dobrý prostor pro uplatnění různých metod a postupů.   Takto byly při semináři v roce 1994 vedle sebe postaveny životní příběhy a činnost významných českých a slovenských osobností. Při stopadesátém výročí revolučního roku 1848 byly sledovány obě národní společnosti v okamžiku, v němž se poprvé objevily státněpolitické tendence k česko-slovenskému soužití. Na jiném semináři se diskutovalo o Slovácích a Češích a jejich programech před vstupem do společného státu. Komparaci národních programů a cílů v dlouhém období 1918-1992 nabídlo zasedání věnované zápasu o podobu Československa v kontextu projektů autonomismu a federalismu. 
Ještě širší možnost pohledů na dějiny obou národů nabídlo setkání v roce 2000 s názvem České a slovenské dvacáté století. Všechny diskuse na semináři, jimž byl pravidelně poskytován dostatečný prostor, směřovaly také k tomu, jak konkrétní téma zpracovávat ve školní výuce a jaká je zkušenost učitelů s touto problematikou. K rokování o dvacátém století byl poprvé zařazen samostatný pedagogický blok, věnovaný otázkám slovenských a českých školních učebnic dějepisu.  
O rok později se liberecké zasedání zamýšlelo nad oběma národními společnostmi v období normalizace. Seminář v roce 2002 zaměřil pozornost na tehdy ještě stále živé a s emocemi probírané téma rozdělení Československa. Odborné diskuse v Liberci předcházely velké konferenci, pořádané v listopadu 2002 na půdě českého parlamentu. Výrazný zájem vzbudila rekapitulace a komparace výsledků současné české a slovenské historické vědy. Semináře s názvem Česká a slovenská historiografie na počátku 21. století v srpnu 2003 se zúčastnili přední specialisté na různá dějinná období. Liberecké zasedání bylo pokračováním diskusí česko-slovenského historického fóra v Bratislavě v dubnu 2003, kde byla představena česká historiografie.  Seminář, stále přednostně určený učitelům dějepisu, přinesl kromě bilancování a hodnocení celého oboru a nové odborné literatury také rozbor českých a slovenských školních učebnic dějepisu, vydaných po roce 1989. V roce 2004, ještě řadu měsíců před evropskými oslavami čtyřicátého výročí ukončení druhé světové války, se v Liberci pod názvem Češi a Slováci v německé válce 1939-1945 diskutovalo o odlišných cestách a osudech obou národů v tomto období.
Od roku 2005 se tematické zaměření libereckého semináře soustředilo na diskuse o soudobých dějinách. Podnětem k této volbě byl zájem účastníků, zejména učitelů. Umožnil to také rychle se rozvíjející výzkum soudobých dějin, patrný zejména v České republice. Účastníci proto diskutovali o slovenské a české společnosti po únoru 1948.  Seminář byl opět obohacen o regionální tematiku a přinesl referát o politické perzekuci a procesech v prvních letech komunistické totality. V roce následujícím, kdy se debatovalo o Slovácích a Češích v kontextu světového bipolárního vývoje v šedesátých letech, byl zvláštní blok vyhrazen diskusím učitelů o stavu a možnostech výuky soudobých dějin na slovenských a českých školách. Kultuře a myšlenkovým proudům uvolněných šedesátých let 20. století se věnoval seminář v roce 2007. Zasedání roku následujícího na něj navazovalo v chronologickém sledování dějin, připomínajíc události před dvaceti lety. Téma Pražského jara roku 1968 bylo přiblíženo prostřednictvím analýzy sporů, které v bouřlivě se vyvíjejícím roce vystupovaly a odhalovaly rozdílné představy a požadavky, ale také odlišné interpretace vývoje. Rok 1968 v Liberci účastníkům současně přiblížila aktuálně otevřená výstava v Severočeském muzeu. Seminář při příležitosti dvacátého výročí listopadu 1989 s názvem Rok 1989 na dohled zavedl účastníky do Československa a Evropy před dalším zlomovým mezníkem společných dějin. Odkryl mezinárodní souvislosti pádu komunistického režimu, charakterizoval shody i odlišnosti v obou zemích, podobu a představy českého a slovenského disentu i československý exil. 
Dvacátý seminář, zabývající se obdobím po listopadu 1989, se snažil přiblížit a analyzovat různé stránky vývoje v prvních měsících, kdy Slováci a Češi vstoupili z totalitního režimu do prostředí, v němž mohli rozvíjet demokracii. Úsilí o důraznější oslovení učitelů, jimž je seminář od počátku určen a jejichž počet mezi účastníky z české strany stále klesá, i hlasy mladších badatelů, vyzývajících ke změně podoby semináře, vedly k nové podobě organizace.  Při dosavadních dvoudenních zasedáních zaznívalo v Liberci sedm až deset referátů, provázených diskusemi, které dostávaly velký časový prostor. Na semináři 2010 vystoupilo ve čtyřech odlišných programových blocích 23 referentů a pamětníků. Zároveň byly využity a prezentovány speciální typy pramenů – filmový dokument a výpovědi pamětníků. Ve zvláštní části programu s názvem Listopad 1989 ve školní výuce a v projektech na ZŠ a SŠ představili své projekty učitelé.  Na dvou diskusních blocích (Panelová diskuse odborníků a panelová diskuse pamětníků) se podíleli čeští a slovenští historici a také významní političtí představitelé z roku 1989. Závěrečná část semináře byla vyhrazena prezentaci pramenů k soudobým dějinám a diskusi o nich. Směřovala mimo jiné k archivářům, jejichž skupina (zejména z regionálních pracovišť Liberecka) tvoří po celá léta stabilní skupinu účastníků.  Atraktivní diskusní panely přilákaly do Liberce nové účastníky, nenaplnila se však představa, že se objeví větší počet těch, kterým je seminář určen primárně, tj. učitelé. Zdá se však, že důvody tohoto deficitu je nutno hledat v českém školství jako takovém. 
Pro seminář roku 2011 byla v souladu s projektem podporovaným Visegrádským fondem zvolena diskuse o politických systémech středoevropských států v období mezi dvěma světovými válkami. Česko-slovenské vztahy tak mohly být sledovány z širší perspektivy. Kromě komparace vlastních systémů v kontextu profilace soudobých politických stran a proudů se opět objevil samostatný pedagogický blok, tentokrát s diskusemi o výuce meziválečných dějin ve školách a učebnicích o tomto období.  
Od roku 1991 se na libereckých seminářích v roli referentů vystřídala více než stovka českých a slovenských historiček a historiků i politologů a sociologů, z nichž někteří se zde objevili mnohokrát, jak je možno konstatovat z přehledu všech zasedání. Jejich jména se proměňovala v souvislosti s tematickým zaměřením semináře. Výběr referentů byl v souladu s potřebami cílových skupin semináře vždy veden snahou oslovit odborníky znalé problematiky vzájemných vztahů a schopné širšího pohledu na zkoumané téma. Pokud diskutovaná otázka souzněla s regionálními odbornými výzkumy, objevovaly se také příspěvky věnované Liberecku.  Prostřednictvím česko-slovenského setkávání se rozšiřovala spolupráce liberecké katedry historie s různými odbornými pracovišti, především slovenskými, a nabízel se prostor pro navazování a prohlubování kontaktů pro všechny účastníky. Po několik let se při seminářích v Liberci pravidelně scházeli doktorandi – slovakisté a bohemisté. Dnes už někteří z nich patří k organizátorům nebo členům vědeckých týmů, rozvíjejících historický výzkum v obou republikách. Mladí badatelé v oboru v posledních letech dokonce vytvořili vlastní pravidelné fórum. Pokud se liberecká setkávání stala inspirací pro podobné počiny, nebylo úsilí vložené do jejich přípravy marné. Nezanedbatelné jsou jistě také osobní vazby českých a slovenských historiků a učitelů, na jejichž bedrech leží dnes rozvíjení historické vědy a postavení dějepisu ve školství. 

Přehled témat, referentů a referátů seminářů 1991-2011

1991, 1992
Cestami česko-slovenské vzájemnosti
Jaromír Procházka, Česká náboženská emigrace na Slovensku
Ondrej R. Halaga, Identita a perspektívy východoslovenského kraja pri národnom a územnom členení ČSFR
Milan Kips, Česko-slovenské vzťahy v dejinách školstva v rokoch 1848-1900
Zdeněk Urban, K některým otázkám Masarykova vztahu ke Slovensku
Břetislav Daněk, Dva ústřední problémy Masarykovy filozofie dějin
Dušan Kováč, Česko-slovenské vzťahy v prvom československom zahraničnom odboji
Dušan Kováč, Masarykova koncepcia demokracie a realita prvej republiky
Katarína Zavacká, Administratívne začleňovanie Slovenska do Československa
Natália Krajčovičová, Slovenský autonomizmus počas prvej ČSR
Robert Kvaček, Otázka slovenská či československá?
Jan Rychlík, Česká společnost a slovenský stát
Ivan Kamenec, Politický systém a režim Slovenského štátu v rokoch 1939-1945
Mária Karpašová, Slováci na Liberecku
Jaromír Procházka, Vyučování slovenským dějinám na českých gymnasiích

1993
Česko-slovenské vztahy III.
V. Had, Současné postavení České a Slovenské republiky ve světě – po rozdělení společného státu
Miroslav Pekník, Profil slovensko - českých vzťahov před prvou svetovou vojnou
Jan Čapek, Česko-slovenské duchovní kontakty v 15. – 17. století
Ondrej Halaga, Rok 1848 na Slovensku
Zdeněk Urban, Slovensko-české vztahy ve 2. polovině 19. století (se zvláštním zřetelem k otázce prosazení slovenského spisovného jazyka)
Ludvík Patera, Slovensko- české literární vztahy 19. a 20. století do roku 1939
Robert Kvaček, Česko-slovenské krize dvacátých a třicátých let 20. století
Beseda k tradicím a obsahu českých a slovenských dějin v 19. a 20. století – využití ve škole a ve vztahu k veřejnosti (Ludvík Patera, Robert Kvaček, Jozef Jablonický, Katarína Zavacká, V. Had, Helena Nosková, Ondrej Halaga, Alena Bartlová, Otto Urban, Jan Rychlík)

1994
Česko-slovenské vztahy v novodobých dějinách 
Robert Kvaček, Karel Havlíček Borovský – Ľudovít Štúr
Dušan Kováč, Milan Hodža
Robert Kvaček, Edvard Beneš
Ivan Kamenec, Jozef Tiso
Tomáš Pasák, Emil Hácha
Michal Barnovský, Gustáv Husák
Václav Vrabec, Klement Gottwald
Jozef Jablonický, Poprední slovenskí a českí predstavitelia prvej polovice 20. storočia
Miroslav Pekník, Vývoj slovenskej politickéj scény v roku 1994

1995
Česká a slovenská společnost mezi válkou a mírem 1945-1946
Jan Kuklík, Programové koncepce domácího a zahraničního odboje
Tomáš Pasák, Konec Protektorátu Čechy a Morava
Ivan Kamenec, Slovenská spoločnosť na konci druhej svetovej vojny
Jan Gebhart, Česká společnost v letech okupace
Jozef Jablonický, Slovenský nacionalizmus a ľudáctvo po druhej svetovej vojne (1945-1946)
Václav Pavlíček, Dekrety prezidenta Edvarda Beneše
Katarína Zavacká, Význam prezidentských dekrétov v súčasnosti 
Stanislav Biman – Mária Karpašová, Liberecko na konci války a na počátku míru 

1996
Češi a Slováci při vstupu do společného státu 1918
Rudolf Anděl, Co nás v minulosti spojovalo a dělilo
Jan Havránek, Jak znala Evropa 19. století Čechy a Slováky
Milan Podrimavský, Slovenská politika na konci 19. a na začiatku 20. storočia
Jan Galandauer, Slovensko v českém politickém programu před a po roce 1918
Roman Holec, Ekonomické aspekty vzniku ČSR – ilúzie a realita
Miroslav Pekník, K slovensko-českým vzťahom pred prvou svetovou vojnou
Miroslav Pekník, Názory na rešenie slovenskej otázky za prvej svetovej vojny mimo rámec samostatného Česko-Slovenska
Jiří Tůma, K činnosti německých politiků z Čech za první světové války a při rozpadu habsburské monarchie
Miloslava Melanová, Liberec na cestě k projektu samostatné provincie

1997
O podobu Československa – Koncepce autonomismu a federalizace 1918-1992
Alena Bartlová, Ku vzájomným vzťahom slovenského a českého národa
Robert Kvaček, Slovenský autonomismus ve třicátých letech
Jozef Jablonický, Koncepcia obnovenia Československa počas druhej svetovej vojny
Michal Barnovský, Tri pražské dohody – ČSR 1945 -1948
Jan Rychlík, Vznik československé federace 1968
Vojtech Čelko, Rozpad Československa (1989-1992)

1998
Češi a Slováci v roce 1848
František Palacký, České národní úsilí před rokem 1848
Daniela Prelovská, K základným znakom slovenského obrodenia (1780-1848)
Pavel Cibulka, Český politický program v roce 1848
Dušan Škvarna, Slovenský program v roku 1848
Peter Macho, Slováci a Maďari v roku 1848
Jan Novotný, Ke vztahu Čechů a českých Němců v revoluci 1848-1849
Dušan Kováč, České a slovenské úsilie  v stredoeurópskom kontextě
Jan Havránek, Odkaz roku 1848 – všichni jsme byli osmačtyřicátníci
Miroslav Pekník, Politický vývoj na Slovensku pred voľbami 1998
Michal Illner, Současná česká společnost

1999
Česká a slovenská společnost 1948-1967
Michal Barnovský, Slovenská a česká spoločnosť v rokoch 1948-1960
Jozef Jablonický, Povojnové osudy povstalcov
Norbert Kmeť, Náboženské společnosti na Slovensku v období 1948-1959
Jan Rychlík, Česká a slovenská společnost 1960-1967
Juraj Marušiak, Schválení novej československej ústavy v roku 1960 a slovenská spoločnosť
Vladimír Nálevka, Československo a Varšavská smlouva v šedesátých letech
Štefan Drug, Slovenská a česká kultúra 1948-1959
Vojtech Čelko, Kultúra v rokoch 1960-1967 videná z pohľadu literárních časopisov, najmä Kultúrneho života
Miroslav Pekník, Formovanie politickej scény na Slovensku pred parlamentnými  voľbami v roku 1998
Libor Prudký, Česká společnost – duchovní rozměr transformace

2000
České a slovenské dvacáté století
Dvojí válečný zážitek
Marína Zavacká, Slováci a dve svetové vojny
Jozef Jablonický, Vojnový zážitok v dnešnej slovenskej spoločnosti
Robert Kvaček, Češi a dvě světové války
Miloslava Melanová, První světová válka a Liberecko
Stanislav Biman, Druhá světová válka a Liberecko
Co dali Češi a Slováci Evropě a lidstvu
Dušan Kováč, Česi a Slováci v kontexte európskych dejín 20. storočia
Jan Rychlík, České mýty versus mýty o sousedech Čechů ve 20. století
Jak se vidíme
Karol Fremal, Obraz Čechov a českých dejín v súčasných slovenských učebniciach dejepisu (s dôrazom na 20. storočie)
Zdeněk Beneš, Obraz Slováků a slovenských dějin v současných českých učebnicích dějepisu
Blažena Gracová, Heterostereotypy sousedů z pohledů studujícíc mládeže
Česká a slovenská společnost na konci 20. století
Miroslav Pekník, K slovenskej politike v r. 2000
Libor Prudký, Vývoj hodnotových orientací v české společnosti po roce 1990

2001 
Česká a slovenská společnost v období normalizace
Zdeněk Doskočil, Nástup Gustáva Husáka k moci v dubnu 1969 
Jan Rychlík, Podoba česko-slovenské federace
Jan Měchýř, Česká společnost za normalizace 
Juraj Marušiak, Slovenská spoločnosť za normalizácie
Vilém Prečan, Česká opozice za normalizace
Norbert Kmeť, Slovenská opozícia za normalizácie
Vladimír Nálevka, Československo: zahraniční politika a sovětský blok, 1970-1985
Miroslav Pekník, K slovenskej politike v roku 2001 (január-august)

2002
Rozdělení Československa v roce 1992
Ján Sopóci, Faktory rozdelenia Československa (Politologicko-sociologický pohľad)
Jan Měchýř, Česká společnost v listopadu 1989
Jan Rychlík, Jednání o společný stát před volbami v roce 1990, Česko-slovenská jednání do voleb 1992
Miroslav Pekník, Voľby 1992
Luboš Kubín, Príprava a rozdelenie štátu v kontexte postojov politických elít
Konec Československa ve školním výkladu - Viliam Kratochvíl a Václav Ulvr

2003
Česká a slovenská historiografie na počátku 21. století
Dušan Kováč, Zamyslenie nad slovenskou historiografiou po roku 1989
Jaroslav Pánek,Zamyšlení nad českou historiografií  po roce 1989
Petr Čornej, Historiografie českých středověkých dějin po roce 1989
Viliam Čičaj, Staršia slovenská historiografia po roku 1989
Jaroslav Pánek, Historiografie českých raně novověkých dějin po roce 1989
Dušan Kováč, Historiografia moderných slovenských dejín po roku 1989
Robert Kvaček, Historiografie moderních českých dějin po roce 1989
Viliam Kratochvíl, Slovenské učebnice dejepisu po roku 1989
Zdeněk Beneš, České učebnice dějepisu po roce 1989
Miroslav Pekník, Slovenský politický vývoj v roku 2002

2004
Češi a Slováci v německé válce 1939-1945
Ivan Kamenec, Slovenská spoločnosť v rokoch 1938-1945 
Jan Kuklík, Vnímání německé války českou společností 
Jan Gebhart, Česká kolaborace jako historiografický problém 
Stanislav Biman, Sudetoněmecká župa v německé válce  
Jozef Jablonický, Slovenské národné povstanie a jeho politická reprezentácia  
Miroslav Pekník, Politický vývoj na Slovensku od septembra 2003 do júla 2004 

2005
Češi a Slováci v počáteční fázi komunistické totality 1948-1956
Jiří Kocián, Komunistické Československo v letech 1948-1956           
Vladimír Nálevka, Mezinárodní postavení Československa 1948 - 1956
Jan Pešek, Slovensko v ére vrcholného stalinizmu (1948-1953)
Michal Barnovský, Prvá kríza komunistického režimu a jej prejavy  na Slovensku (1953-1957)
Vojtech Čelko, Česká kultúra a jej vplyv na Slovensku po roku 1948
Jan Rychlík, Slovensko-české vztahy a problematika tzv. buržoazního nacionalismu
Jozef Kiss, Postavenie maďarskej menšiny v rámci česko-slovenských vzťahov  (1948-1956)
Kateřina Kočová, Liberec v prvních letech komunistické totality 
Miroslav Pekník, Politický vývoj na Slovensku od septembra 2004 do júla 2005

2006
Svět a Československo od krize ke krizi (1962-1968) -  Češi  a Slováci v jednom údobí studené války
Robert Kvaček, Studená válka a Československo 1956-1962
Dalibor Státník, Sociálně politická situace v Československu 1956 – 1962 
Juraj Marušiak, Slovenská spoločnosť v druhej polovici 50. rokov 
Jan Rychlík, Recidiva boje proti tzv. buržoaznímu nacionalismu v letech 1956 – 1962 
Miroslav Londák, Prvá kríza československého komunistického režimu a problémy druhej investičnej vlny 
Soudobé dějiny na slovenských a českých školách – diskuse pedagogů: Adelaida Mezeiová, Alena Adamíková, Hana Mlynarčíková
Miroslav Pekník, Politický vývoj na Slovensku od septembra 2004 do júla 2006  
 
2007
Myšlenková tvář šedesátých let 20. století
Miroslav Kusý, O čom som rozmýšľal v šesťdesiatych rokoch 20. storočia
Ivan Kamenec, Česká a slovenská historiografia v šesťdesiatych rokoch 
Jan Rychlík, Slovensko-české vztahy v šedesátých letech
Jan Mervart, Český a slovenský revizionismus - Rozdíly ve smýšlení české a slovenské inteligence
Rudolf Chmel, Literatúra a publicistika v Československu v šesťdesiatych rokoch 20. storočia
Martin Kovář, „Hry s ďáblem a svítání v pravý čas“ aneb Proměny světové kinematografie v šedesátých letech dvacátého století
Jaroslav Fiala, Nová vlna v československé kinematografii šedesátých let
Miroslav Pekník, Vývoj slovenskej politickej scény 2006-2007

2008
Pražské jaro 1968: spory v něm a o něm
Miroslav Kusý, Spor o demokraciu a demokratizáciu
Vilém Prečan, „Oni „ (nahoře) a „my“ (dole): Svár a konflikt mezi protagonisty Pražského jara
Vladimír Goněc, K trendům v politickém systému a federalizaci v roce 1968
Juraj Marušiak, Spor o politický systém v 70. a 80. rokoch
Michal Štefanský, Spor s Moskvou 
Jitka Vondrová, Spor uvnitř KSČ
Daniel Povolný, Češi a Slováci v nejvyšších armádních funkcích v roce 1968
Jaroslav Pažout, Československé a západoevropské studentské hnutí v 60. letech 20. století
Miroslav Pekník, Politický vývoj na Slovensku od augusta 2007 do augusta 2008

2009 
Rok 1989 na dohled
Jan Rychlík, Mezinárodní souvislosti pádu komunistického režimu v Československu: změny ve východním bloku v roce 1989 
Vladimír Krivý, Slovenská spoločnosť  pred rokom 1989
Michal Štefanský, Vnútropolitický vývoj na Slovensku pred rokom 1989
Oldřich Tůma, Vývoj v českých zemích před rokem 1989
Juraj Marušiak, Budúcnosť Československa očami slovenského a českého disentu
Miloš Trapl, Československý exil před rokem 1989
Miroslav Pekník, Politický vývoj na Slovensku od augusta 2008 do augusta 2009

2010
První půlrok: od listopadu 1989 ke svobodným volbám
Úvodní referát: Jan Rychlík

Panelová diskuse odborníků: 
1) Na cestě k demokracii. Vytváření nového politickostranického systému v Československu
2) „Druhý život“ Listopadu 1989. Reflexe pádu komunistického režimu a první fáze demokratické transformace.
Petr Blažek, Adéla Gjuričová, Grigorij Mesežnikov, Jozef Žatkuliak

Listopad 1989 ve školní výuce a v projektech na ZŠ a SŠ – Zdeněk Beneš 
Viliam Kratochvíl, Analytické modely na výučbu najnovších dejín
Ján Machaj, Vizuálne spracovanie  vyučovacích hodín na tému – situácia od 17. 11. 1989 do 1. 1. 1993
Alena Adamčíková, Prezentace projektu „Samet 1989 Olomouc – Hejčín“
Petr Hamáček, Prezentace projektu ZŠ Jičín
Josef  Märc, Normalizační každodennost ve světle listopadových ideálů
Jaroslav Pinkas, Prezentace výukového DVD Ústavu pro studium totalitního režimu „1989: Listopad a cesta k němu“
Kateřina Lozoviuková, Orální historie

Panelová diskuse pamětníků: Československo v mezinárodní politice
Vilém Prečan, František Mikloško, Vladimír Ondruš, Jaroslav Šedivý¨

Soudobý filmový dokument: Vysoká škola strojní a textilní v Liberci a sametová revoluce (s komentářem pamětníka z řad studentů)

Problematika soudobých pramenů a jejich využití – Jaroslav Pažout
Petr Dvořáček, Jak číst v písemnostech Státní bezpečnosti a nepodlehnout agentománii
Jan Kahuda, Akvizice osobních fondů a problematika jejich zpracování a využití
Pavel Pilz, Ještědská pobočka České archivní společnosti

2011
Politické systémy středoevropských států 1918-1938
Milan Zemko, Politický systém Československa 1918-1938
Jan Rychlík, Strany národnostních menšin a jejich postoje k politickému systému v ČSR
László Szarka, Maďarské kráľovstvo 1920-1941 – autoritatívny parlamentarizmus
Jiří Friedl, Politický systém meziválečného Polska
Jaroslav Šebek, Role politických stran v parlamentních systémech středoevropských států po roce 1918
Dušan Kováč, Kresťansko-sociálne (ľudové) hnutia – demokracia a autokracia v stredoeurópskom priestore
Zdeněk Beneš, Meziválečné období v českých učebnicích dějepisu
Jaroslav Pinkas, Meziválečné období v německých učebnicích dějepisu
Viliam Kratochvíl, Možné modely na výučbu dejín medzivojnového obdobia 
Václav Ulvr, Výuka meziválečných dějin v praxi
Václav Ulvr, Projekt Obrazy z českých dějin 1914-2009 - multimediální učební pomůcka českých dějin 20. století

(Článek byl publikován in: Fontes Nissae, r. XII/2011, s. 311–329)